![Чехія пропонує альтернативні рішення на випадок перебоїв із транзитом газу через Україну](http://asn.in.ua/cache/images/620x414/1Df/1DfwuuqsOAulGdJ.jpg)
Вже з листопада 2017 року медичні установи державної і комунальної власності зможуть почати процес переходу на більш автономну форму управління. Це за умови, що до кінця квітня президент підпише законопроект про автономізацію закладів охорони здоров'я, який 13 квітня прийняв парламент.
«Це означає, що медичні установи стають такими ж організаціями, такими ж підприємствами, як всі інші навколо нас. До сих пір медичні установи працювали як бюджетні установи. У керівника медичного закладу не було ніякої свободи як керівника, і він керувався вказівками зверху у вигляді наказів і інших нормативів », - пояснив 24 квітня під час брифінгу заступник міністра охорони здоров'я Павло Ковтонюк.
Трудові договори з персоналом та обрання головлікаря за конкурсом
Після реорганізації медзакладу в некомерційне підприємство керівництво закладу самостійно прийматиме рішення про свою господарську діяльність: скільки кому платити зарплати, скільки лікарняних ліжок має бути, які площі на що використовувати тощо.
Разом з тим працівники лікарні перейдуть на трудові договори, а політика зарплат стане більш гнучкою.
«Сьогодні всі лікарі, які працюють у бюджетних установах, отримують зарплату за так званою тарифною сіткою. Це така табличка, де написано, що, якщо ти підпадаєш під певний розряд, ти не можеш мати зарплату вище зазначеної в сітці. Тепер політика зарплат буде встановлюватися самим закладом. З'являється можливість мотивувати лікарів до кращої роботи», - пояснив заступник міністра.
Головні лікарі в державних і комунальних некомерційних підприємствах будуть обиратися власниками цих закладів, тобто суспільством, за конкурсом.
Після реорганізації головний лікар повинен стати, по суті, менеджером і ефективним управлінцем, оскільки саме він розпоряджатиметься грошима, виділеними державою на потреби лікарні, які перебуватимуть на рахунку в державному банку.
Головні лікарі самі розпоряджатимуться грошима
Зокрема керівнику не треба буде просити дозволу у свого власника на використання виділених коштів.
«Сьогодні рахунки медзакладів відкриті в Держказначействі і, щоб гроші використовувати, заклад має звернутися до свого власника за дозволом. Тепер, коли у закладу буде свій рахунок у банку, кошти будуть перераховуватися на нього, і рішенням керівника установи можна здійснювати витрати. Але звітувати про використання все одно буде потрібно», - зазначив Ковтонюк.
Гроші медичному закладу також будуть виділятися за статтями, тобто конкретна сума на закупівлю ліків, конкретна на ремонт тощо, але заклад зможе самостійно коригувати ці кошти за статтями. Зараз же перерозподіляти кошти з однієї статті витрат на іншу не дозволено.
«Якщо на кінець року в лікарні є фінансові залишки, то вона була ефективною. Сьогодні ж за ефективність держава карає. В кінці року вона забирає ці залишки назад у бюджет. Зараз же лікарня може залишити ці залишки і інвестувати їх у себе. Тобто тепер ефективність заохочується», - додав Ковтонюк.
Контроль громад
Для того щоб контролювати роботу керівництва закладу, при ньому будуть створюватися наглядові ради. Вони зможуть впливати на стратегічні рішення в роботі лікарні, проте не втручатися в побутову господарську діяльність.
«Основне їх призначення, щоб пацієнт впливав на розвиток закладу», - зазначив заступник міністра.
Він додав, що юридично перехід з комунальної форми в некомерційну є дуже складним і триває близько півроку. Однак законопроектом передбачено пільговий період, який триватиме протягом 2018 року та під час якого цей процес буде максимально спрощений як у плані паперової, так і адміністративної тяганини.
Реорганізовуватися не обов'язково
У той же час Ковтонюк додав, що закон не зобов'язує медичні установи переходити на некомерційну форму. Рішення, реорганізовувати заклад чи ні, ухвалює місцева рада.
Однак якщо заклад не змінить форму управління, як він так і його пацієнти позбудуться певних переваг, упевнений заступник міністра.
«Якщо заклад не є автономним, ми не зможемо укласти з ним договір (коли запрацює державна страхова медицина. - АСН) і не зможемо сплатити йому послугу за конкретну людину. Ми змушені будемо далі утримувати його стіни. А коли людина буде туди приходити, вона не буде знати, які гарантії є у неї, чи були сплачені послуги саме для неї, і житиме в тій же ситуації, що і зараз», - зазначив він.
Тим же, хто побажає змінитися, Ковтонюк радить готуватися до реорганізації заздалегідь. МОЗ уже розробив для медичних установ методичні рекомендації, як це зробити. Відповідний документ вже розмістили на сайті міністерства і скоро розішлють по регіонах